RAAMLEPING

21.05.2024 nr 2-2/24/525-1

Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus (registrikood 70009764, asukoht Järve tn 34a, 11314 Tallinn), 
Kaitsevägi (registrikood 70008641, asukoht Juhkentali 58, 15007 Tallinn),
keda esindab põhimääruse alusel Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse peadirektor Magnus-Valdemar Saar, edaspidi nimetatud tellija

ja

OÜ BREM Puhastus (registrikood 11769643, asukoht Tulika tn 15, 10613 Tallinn),
keda esindab põhikirja alusel Ahti Aloe, edaspidi nimetatud täitja,

eraldi nimetatud kui pool ja ühiselt kui pooled, on sõlminud järgmise lepingu.

1.	Lepingu sõlmimise alus ja ese

1.1.	Leping sõlmitakse lähtudes avatud menetlusega riigihanke „Kinnistute välisterritooriumite korrashoid“ (viitenumber 274623) alusdokumentidest ja selles riigihankes täitja poolt esitatud pakkumusest.
1.2.	Leping on sõlmitud järgneva(te)s hanke osades:

1.2.1.	Osa 1. Põhi (objektid Tallinnas, Harjumaal (välja arvatud Lääne-Harju, Saue ja Kuusalu vallas asuvad objektid), Järvamaal ja Raplamaal);
1.2.2.	Osa 2. Lääne-Harju (objektid Harjumaal Lääne-Harju ja Saue vallas);
1.2.3.	Osa 4. Lääne-Viru (objektid Lääne-Virumaal (va Koila) ja Harjumaal Kuusalu vallas);
1.2.4.	Osa 5. Ida-Viru (objektid Ida-Virumaal).

1.3.	Lepingu ese on täitja poolt tellijale osutatav kinnistute välisterritooriumite korrashoiu teenus (edaspidi nimetatud teenus), mis on kirjeldatud riigihanke alusdokumentide tehnilises kirjelduses.
1.4.	Teenus peab vastama riigihanke alusdokumentidele, lepingu (sh hankelepingu) tingimustele ja täitja poolt esitatud pakkumusele, mis on ühtlasi lepingu lahutamatuks osaks.
1.5.	Tellija on sõlminud lepingu täitjaga, tuginedes täitja pakkumusele, lepingus esitatud täitja avaldustele ja kinnitustele ning eeldades heas usus täitja professionaalsust ja võimekust lepingut nõuetekohaselt täita. Alltöövõtjate kasutamise korral jääb lepingu nõuetekohase täitmise eest tellija ees vastutavaks täitja.
1.6.	Täitja avaldab ja kinnitab, et:

1.6.1.	temal ja tema esindajal on lepingu sõlmimiseks kõik õigused ja volitused;
1.6.2.	ta on tutvunud lepinguga ja riigihanke alusdokumentidega ning mõistab täielikult enesele võetavate kohustuste sisu ja tagajärgi ning on nõus nendes toodud tingimustega;
1.6.3.	lepingu täitmisega ei kahjustata kolmandate isikute õigusi ning puuduvad mistahes asjaolud, mis välistaksid tema õigusi sõlmida leping ja seda nõuetekohaselt täita;
1.6.4.	ta omab lepingu täitmiseks vajalikke kehtivaid lubasid, registreeringuid, esindusõigusi ja sertifikaate ning nende lõppemisel lepingu kehtivusperioodil kohustub neid pikendama/uuendama. Kui lubade, registreeringute, esindusõiguste ja sertifikaatide pikendamine ei ole võimalik temast sõltumata asjaoludel, on täitja kohustus tellijat sellest koheselt teavitada;
1.6.5.	teenuse osutamisel kasutatav kaup (materjal) ei ole rahvusvahelise sanktsiooni subjekt ega pärit sanktsiooni all olevast piirkonnast rahvusvahelise sanktsiooni seaduse (RSanS) mõttes.

2.	Lepingu osad

2.1.	Lepingu lahutamatud osad on riigihanke alusdokumendid, täitja riigihanke pakkumus ning selle lisad, riigihanke menetluse ajal antud selgitused, kinnituskirjad, lepingu alusel esitatud pakkumuse esitamise ettepanekud, pakkumused, lepingu alusel sõlmitud hankelepingud, poolte vahel edastatud teated ning kõik sõlmitavad lepingu muudatused. 
2.2.	Kui hankelepingut ei ole sõlmitud, on hankelepingutena käsitletavad ka tellimused, tellimuskirjad, ostutellimused või muu, millega võetakse rahaline kohustus.

3.	Lepingu täitmine

3.1.	Pakutav teenus peab vastama lepingus ja selle lisades sätestatud nõuetele ja asjaomasele teenusele tavapäraselt esitatavatele nõuetele.
3.2.	Lepingu alusel sõlmitakse hankelepinguid tellija vajaduse põhiselt kas ühekordse tellimuse tegemiseks või fikseeritud perioodiks (nn kestvusleping), mille kestel tehakse tellimusi. Leping ilma hankelepinguta ei kohusta tellijat täitjalt teenust tellima.
3.3.	Hankelepingud sõlmitakse vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Juhul, kui hankelepingu maksumus ilma käibemaksuta on 50 000 eurot või üle selle, siis sõlmivad pooled hankelepingu kahepoolselt allkirjastatud dokumendina.
3.4.	Hankelepingus võib sätestada tingimusi, mis ei ole lepinguga reguleeritud. 
3.5.	Esimese hankelepingu sõlmimiseks tehnilises kirjelduses nimetatud teenuse tellimiseks korraldab tellija raamlepingu osapoolteks olevate pakkujate vahel minikonkursi. Minikonkursi tulemusena sõlmitakse iga hanke osa kohta 48-kuuliseks perioodiks hankeleping selle täitjaga, kelle minikonkursi pakkumus sellele hanke osale on vastavaks tunnistatud pakkumustest pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel majanduslikult soodsaim ning selle hankelepingu alusel tellib tellija täitjalt teenust.
3.6.	Tellija korraldab lepingu alusel sõlmitavate hankelepingute sõlmimiseks lepingu osapoolteks olevate täitjate vahel minikonkursi kui:  

3.6.1.	soovitakse tellida tehnilise kirjelduse punktis 1.2 nimetatud teenust, kuid seda ei ole lepingu punktis 3.5 nimetatud hankelepingupartneri teenusevalikus ja/või selle teenuse hinnas ei jõuta selle hankelepingupartneriga kokkuleppele;
3.6.2.	soovitakse tellida teenust, mille hind on lepingu punktis 3.5 nimetatud hankelepingus fikseeritud, kuid on võrreldes keskmise turuhinnaga ebamõistlikult kõrge, on teiste raamlepingu osapooleks olevate pakkujate pakkumusest oluliselt kallim ja/või on tellijale majanduslikult ebasoodne;
3.6.3.	soovitakse tellida teenust lisanduvate objektide korral (tehnilise kirjelduse punkt 1.7.1), kuid mille hinnas ei jõuta lepingu punktis 3.5 nimetatud hankelepingupartneriga kokkuleppele;
3.6.4.	tellija ja täitja, kellega on sõlmitud punktis 3.5 nimetatud esimene hankeleping, ei jõua hindade muutmise osas kokkuleppele (raamlepingu punktid 7.3.1.–7.3.2.);
3.6.5.	kehtivast hankelepingust on taganetud või üles öeldud ja on vajadus leida uus hankelepingupartner.

3.7.	Minikonkursil esitatud hinnad ei tohi ületada (nende teenuste osas, mille hind on fikseeritud lisa 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 pakkumuse vormidel) riigihanke pakkumuses esitatud ja lepingus fikseeritud maksimaalseid ühikuhindasid või punkti 7.3. alusel korrigeeritud maksimaalseid ühikuhindasid.
3.8.	Minikonkurss korraldatakse üldjuhul riigihangete registris järgnevalt:

3.8.1.	tellija sätestab pakkumuste esitamiseks mõistliku tähtaja, arvestades hankelepingu eseme keerukust ja pakkumuste esitamiseks vajalikku aega;
3.8.2.	tellija sätestab soovitava teenuse liigi, nimetuse, kirjelduse ja võimalusel prognoositava mahu/koguse, ühiku, teenuse osutamise asukoha(d) ja tähtaja(d) ning vajadusel muu pakkumuse koostamiseks vajaliku info või tingimused;
3.8.3.	täitja pakkumus peab olema jõus vähemalt 60 kalendripäeva alates minikonkursi pakkumuste esitamise tähtajast arvates;
3.8.4.	tellija hindab ja võrdleb pakkumusi vastavalt minikonkursi tingimustes täpsustatud pakkumuste hindamise kriteeriumide osakaaludele ning tunnistab edukaks pakkumuse, mis on vastavaks tunnistatud pakkumustest pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel majanduslikult soodsaim;
3.8.5.	minikonkursil on majanduslikult soodsaima pakkumuse väljaselgitamiseks pakkumuste hindamise kriteerium pakkumuse maksumus või ühiku hind;
3.8.6.	tellija teavitab minikonkursi tulemustest kõiki vastava osa lepingupartnereid, sh ka neid, kes minikonkursil hinnapakkumust ei esitanud, ning sõlmib hankelepingu edukaks tunnistatud pakkumuse esitanud pakkujaga.

3.9.	Tellija võib lükata tagasi kõik minikonkursil esitatud pakkumused, kui:

3.9.1.	need on tellija jaoks ebamõistlikult kallid;
3.9.2.	kui minikonkursi toimumise ajal on tellijale saanud teatavaks andmed, mis välistavad või muudavad tellija jaoks ebaotstarbekaks minikonkursi lõpuleviimise esitatud tingimustel;
3.9.3.	hankelepingu sõlmimine etteantud ja minikonkursi käigus väljaselgitatud tingimustel ei vastaks muutunud asjaolude tõttu tellija varasematele vajadustele või ootustele;
3.9.4.	langeb ära vajadus teenuse järele põhjusel, mis ei sõltu tellijast või põhjusel, mis sõltub või tuleneb õigusaktidest.

3.10.	Juhul kui minikonkursi edukas pakkuja võtab pakkumuse tagasi enne hankelepingu sõlmimist või ei asu hankelepingut tähtaegselt täitma, siis on tellijal õigus pöörduda täitja(te) poole, kelle hinnapakkumus oli pingereas järgmine ja sõlmida hankeleping ilma uut minikonkurssi läbiviimata ja nõuda võitnud pakkujalt või täitjalt (pingereas esimeselt) sisse hinnavahe võrreldes maksumusega, mille alusel hankeleping sõlmitakse.
3.11.	Juhul, kui riigihanke tulemusena või lepingu kehtivuse ajal väheneb lepingupartnerite arv mõnes hanke osas üheni ning pole võimalik enam minikonkursse korraldada, toimub lepingu täitmine tellija esitatavate pakkumuse esitamise ettepanekute ja täitja esitatud täiendatud pakkumuste alusel. Pakkumuse hinnad ei tohi ületada (nende teenuste osas, mille hind on fikseeritud lisa 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 pakkumuse vormidel) riigihanke pakkumuses esitatud ja lepingus fikseeritud maksimaalseid ühikuhindasid või punkti 7.3 alusel korrigeeritud ühikuhindasid.
3.12.	Tellijal on õigus tellida teenust kiireloomulise vajaduse korral vabalt valitud raamlepingu pooleks olevalt lepingupartnerilt, kes suudab nimetatud teenust kõige kiiremini osutada, riigihangete seaduse § 30 lg 8 alusel juhul kui täitja, kellega on sõlmitud hankeleping, teatab, et tal ei ole võimalik vastavasisulist tellimust täita või tal ei ole võimalik tellimust täita kokkulepitud ajal või tellija soovitud tähtajal või tellija soovitud tingimustel, juhul, kui pooled jõuavad teenuse hinnas kokkuleppele; või kui lepingu punktis 3.5. nimetatud hankelepingut ei ole veel sõlmitud, kuid teenuse järgi on vajadus ning teenust tellitakse kuni kahekuuliseks perioodiks, juhul, kui pooled jõuavad teenuse hinnas kokkuleppele. Eeltoodut võib rakendada tingimusel, et nende tellimuste kogumaksumus ei ületa 20% kogu lepingu maksumusest ja iga sellise tellimuse maksumus on väiksem, kui riigihanke piirmäär. 
3.13.	Tellijal on õigus tellida teenust lepinguväliselt, kui täitja ei esita teenuse osutamiseks pakkumust, esitatud pakkumused ei vasta minikonkursi nõuetele, täitja ei ole võimeline teenust osutama või pakutud teenuse hind on võrreldes keskmise turuhinnaga põhjendamatult kõrge ja tellijale majanduslikult ebasoodne või kui punktis 3.5 nimetatud hankelepingut ei ole veel sõlmitud ning ükski raamlepingu partner ei soovi punkti 3.12. alusel tellijale sobivatel tingimustel teenust osutada.

4.	Üleandmine ja vastuvõtmine

4.1.	Üleandmise-vastuvõtmise akt on allkirjastatud dokument, mis kinnitab täitja poolt teenuse üleandmist tellijale ja tellija poolt selle vastuvõtmist. 
4.2.	Arve aluseks olev üleandmise-vastuvõtmise akt koostatakse ja allkirjastatakse tellija haldustarkvaras maksimaalse sagedusega üks kord kuus (järgneva kuu alguses eelmise kuu kohta), kui ei ole kokku lepitud teisiti. Aktis kajastatakse osutatud teenus(t)e nimetus, tegelik teostatud maht, ühik, sagedus; kasutatud materjalide nimetus ja kogus; teenuse osutamise kuupäev(ad) koos maksumusega objektide lõikes jm vajalik info.
4.3.	Tellija ei allkirjasta üleandmise-vastuvõtmise akti, kui teenus ei vasta lepingus sätestatud tingimustele. Üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamata jätmise korral esitab tellija täitjale mittevastavuse teate e-posti teel. Täitja on kohustatud lepingutingimustele mittevastavused viivitamatult likvideerima. Tellijal on õigus nõuda leppetrahvi tasumist aja eest, mil täitja teeb üleantavas teenuses parandusi seoses teenuse mittevastavusega lepingule.
4.4.	Tellija ei allkirjasta üleandmise-vastuvõtmise akti enne, kui teenuse osutamisel esinevad puudused on täitja poolt täitja kulul nõuetekohaselt kõrvaldatud.
4.5.	Teenuse eest tasutakse vastavalt fikseeritud kuutasule ja/või tellitud ja reaalselt osutatud teenuse mahule, võttes aluseks mõlemapoolselt allkirjastatud teenuse üleandmise-vastuvõtmise aktid.

5.	Tellija õigused ja kohustused

5.1.	Tellijal on õigus jooksvalt kontrollida lepingust tulenevate kohustuste täitmist ja nõuda igal ajal informatsiooni lepingu täitmise kohta.
5.2.	Tellijal on õigus kontrollida täitja poolt esitatud arvete, kalkulatsioonide ja muude kulutuste õigsust ja vastavust tegelikkusele. Vajadusel on õigus nõuda välja alltöövõtjate arveid.
5.3.	Tellijal on õigus anda täitjale täiendavaid juhiseid ja teha ettepanekuid.
5.4.	Tellijal on õigus nõuda teenuse osutamisel ilmnenud puuduste viivitamatut kõrvaldamist.
5.5.	Tellijal on õigus kutsuda kokku poolte koosolek, teatades sellest täitjale kirjalikult ette vähemalt kaks tööpäeva. 
5.6.	Tellijal on õigus konsulteerida vajadusel täitjaga lepingu esemega seotud küsimustes.
5.7.	Tellijal on õigus nõuda teenuse osutamise katkestamist või lõpetamist, kui teenuse osutamisel selgub, et teenus ei vasta lepingutingimustele. Tellija keeldumisel teenuse osutamisest peab täitja osutama tellijale nõuetekohase teenuse. Nõuetekohase teenuse osutamiseni tellijale loetakse täitja teenuse osutamisega viivitanuks.
5.8.	Tellijal on õigus nõuda lepingu punktis 6.11 nimetatud töödejuhataja kohale kutsumist objektile, kui tellijal on pretensioone sellel objektil teenuse osutamise kvaliteedi või kvantiteedi kohta (lisaks tehnilise kirjelduse punktides 4.7.1 ja 4.7.2 nimetatud sagedustele). Töödejuhataja peab saabuma objektile hiljemalt 5 tunni jooksul alates kohale kutsumisest või tellijaga kokkulepitud tähtajal.
5.9.	Tellijal on õigus nõuda täitja süül tekkinud kahjude korvamist ja mittekvaliteetse teenuse ümber tegemist täitja poolt ilma täiendavat tasu maksmata.
5.10.	Tellijal on õigus kontrollida täitja poolt teenust osutavate isikute või sõidukite objektil viibimise aega läbipääsukaardi logi või täitja GPS väljavõtte järgi.
5.11.	Tellija kohustub tasuma kokkulepitud tasu lepingus sätestatud tingimustel.
5.12.	Tellija kohustub vastama mõistliku aja jooksul kõikidele täitja poolt esitatud taotlustele juhiste täpsustamiseks.
5.13.	Tellija kohustub informeerima täitjat esimesel võimalusel probleemidest, mis on seotud teenuse tellimisega.

6.	Täitja õigused ja kohustused

6.1.	Täitjal on õigus saada lepinguliste kohustuste eest kokkulepitud tasu.
6.2.	Täitjal on õigus teha ettepanekuid teenuse osutamisega seotud tegevuste parema organiseerimise osas.
6.3.	Täitjal on õigus nõuda poolte koosoleku kokkukutsumist, kui see on teenuse osutamiseks, tähtaegadest kinnipidamiseks ja kvaliteedi tagamiseks vältimatu.
6.4.	Täitjal on õigus taotleda tellijalt tellijast tuleneval põhjusel teenuse üleandmise tähtaja või osa üleandmise tähtaja pikendamist.
6.5.	Täitjal on õigus nõuda tellijast sõltuvate mitteõiguspäraste takistuste kõrvaldamist teenuse osutamisel.
6.6.	Täitja kohustub tagama teenuse vastavuse riigihanke alusdokumentides toodud tehnilisele kirjeldusele.
6.7.	Täitja kohustub osutama teenust tähtaegselt ja nõuetekohaselt kokkulepitud mahus ja sagedustega vastavalt lepingus (sh tehnilises kirjelduses) ja tellimuse esitamise käigus sätestatud tingimustele, parimas praktikas rakendatavatele nõuetele, normidele ja standarditele.
6.8.	Täitja kohustub tagama, et lepingu punktis 9.5 nimetatud julgeolekutingimused oleksid täidetud.
6.9.	Täitja kohustub tagama teenuse osutamisel vajaliku kvalifikatsiooniga tööjõu kasutamise ja kui konkreetsete tööde tegemiseks on õigusaktides kehtestatud nõuded, et vastavat tööd võivad teostada isikud, kellel on muuhulgas nõutav majandustegevuse teade, tegevusluba või registreering, siis tagama, et vastavaid töid teostaksid isikud, kellel on nõutud majandustegevuse teade, tegevusluba või registreering või muu dokument, mis annab isikule õiguse vastava töö tegemiseks.
6.10.	Täitja kohustub asendama personali põhjendatud vajadusel (haigus, puhkus, töölt lahkumine vms) uute samaväärset töökogemust ja väljaõpet omavate töötajatega. Töötaja asendamisest teavitab täitja viivitamatult edastades uue töötaja andmed vastavalt julgeolekutingimustele.
6.11.	Täitja kohustub määrama lepingu kohustuste täitmiseks ja korraldamiseks ametisse vastutava isiku (töödejuhataja) vastavalt tehnilise kirjelduse punktile 4.7. 
6.12.	Täitja kohustub tellijat informeerima vastutava isiku (töödejuhataja) vahetusest viivitamata e-posti teel. 
6.13.	Täitja kohustub tagama ohutud töövõtted, ohutustehnika ja tööohutuse nõuete täitmise, järgima teenuse osutamisel hoonete kasutajate poolt kehtestatud eeskirju ja muuhulgas võtma arvesse, et teenuseid tuleb osutada olukorras, kus objektid on pidevalt kasutuses, mistõttu teenuse osutamisel tuleb järgida puhtust ja korda.
6.14.	Täitja kohustub tellijat koheselt teavitama, kui ta ei saa kokkulepitud tähtajal teenust osutada ja/või teenuse osutamisel tekivad takistused, mis ei võimalda teenust kokkulepitud ajaks ära teha või takistavad muul viisil teenuse osutamist.
6.15.	Täitja kohustub hüvitama tema süül tellijale ja/või kolmandatele isikutele tekitatud kahju.
6.16.	Täitja kohustub esitama tellija nõudmisel määratud perioodi osas koondväljavõtte täitjalt tellitud teenuse kohta (sh ostutellimuse või arve kuupäev, teenuse, kauba nimetus, kogus, ühik ja maksumus ilma käibemaksuta jms) MS Excel või tellijaga kokkuleppel muus vormingus 10 päeva jooksul vastava nõude saamisest juhul, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.
6.17.	Täitja kohustub viivitamata teavitama tellijat täitja vastu suunatud küberründest ja küberintsidendist ning esitama tellija nõudmisel tellijale küberintsidendi raporti.
6.18.	Täitja kohustub järgima lepingu täitmisel õiglase kaubanduse tingimusi, lähtuma keskkonnasäästlikest põhimõtetest, mitte kasutama orja- ja lapstööjõudu.

7.	Lepingu maksumus ja maksetingimused

7.1.	Lepingu alusel sõlmitavate hankelepingute maksimaalne kogumaksumus on 3 300 000 eurot (hanke 1 osa) / 4 400 000 eurot (hanke 2 osa) / 4 000 000 eurot (hanke 4 osa) / 2 700 000 eurot (hanke 5 osa) eurot, millele lisandub käibemaks seaduses sätestatud juhul.
7.2.	Teenuse hinnad on määratud täitja riigihanke pakkumuses (selles sisalduva teenuse osas), need on hankija jaoks lõplikud ja sisaldavad kõiki kulusid, mis on vajalikud nimetatud teenuse osutamiseks.
7.3.	Riigihanke pakkumuses pakutud hinnad fikseeritakse lepingus minimaalselt 24 kuuks. Peale 24 kuu möödumist on õigus pooltel esitada üks kord hindade korrigeerimiseks põhjendatud avaldus. Kui avaldust ei esitata, jätkatakse lepingu täitmist selles fikseeritud hindadega.

7.3.1.	Täitjal on õigus esitada hindade põhjendatud muutmise avaldus tellijale üks kord pärast 24 kuu möödumist üksnes eelneval perioodil (raamlepingu sõlmimise kuust kuni hinnamuutustaotluse esitamise kuuni) toimunud Statistikaameti poolt avaldatud tarbijahinnaindeksi muutuse ulatuses või tulenevalt pooltest sõltumatutest erandlikest asjaoludest, mis võivad olla näiteks õigusaktide muudatused, poliitilised otsused või teenuse turuhinna oluline muutus (teenuse hinda mõjutavate hindade tõus, töötasu alammäära tõus jne). Samuti on tellija õigustatud esitama ühepoolse tahteavalduse hindade langetamiseks, kui Statistikaameti poolt avaldatud tarbijahinnaindeksi muutus on negatiivne või muudel käesolevas punktis nimetatud juhtudel.
7.3.2.	Hindade muutmise vajaduse tekkimisel esitatakse põhjendatud avaldus. Tellijal on õigus hinnata muudatuse põhjendatust, sealhulgas võtta turult võrdlevaid pakkumusi ning küsida täitjalt tõendeid hinnatõusu põhjuste kohta. Tellija ei nõustu hinnatõusuga, kui selgub, et see ei ole põhjendatud või kui tellijal puuduvad rahalised vahendid muudetud hindadega lepingu täitmiseks. Põhjendatuks tunnistatud hinna korral vormistatakse uute hindade kohta lepingu lisa.

7.4.	Arve esitamise aluseks on täitja poolt koostatud ja kahepoolselt allkirjastatud teenuse üleandmise-vastuvõtmise akt. 
7.5.	Tellija ei tasu täitjale ettemaksu.
7.6.	Täitja esitab arve e-arvena (masintöödeldavas XML-formaadis).
7.7.	Tellija tasub täitjale tasu vastuvõetud teenuste eest täitja esitatud arve alusel, mis koostatakse tellija objektide ja kontaktisikute kaupa üks kord kuus, kui ei lepita kokku teisiti.

7.7.1.	Tellijapõhine arvete alajaotus (nt objekti kontaktisikute, kontaktisikute gruppide, objektide vm kaupa) lepitakse poolte vahel kokku peale hankelepingu sõlmimist.
7.7.2.	Lepingu punktis 12.2 nimetatud kontaktisikutel on õigus muuta tellija kontaktisikuid e-kirja teel ning nimetatud muutmist ei loeta lepingu muutmiseks.

7.8.	Täitja esitab arve järgmiste andmetega:

7.8.1.	Kui maksja on Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus, märgitakse arvele:

•	Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus, Järve 34a, 11314 Tallinn;
•	registrikood 70009764;
•	hankelepingu/tellimiskirja nr;
•	riigihanke viitenumber 274623;
•	tellija kontaktisiku nimi;
•	teenuse nimetus, teenuse osutamise aeg või ajavahemik, arve aluseks oleva akti number, hind ja muu vajalik info;
•	riigihangete registri 15-kohaline lepinguosa viitenumber. Täitja leiab lepinguosa viitenumbri riigihangete registrist temaga riigihankes 274623 sõlmitud lepingu andmetest (NB! Osadeks jaotatud hanke korral tuleb jälgida, et arvel kajastuks õige osa viitenumber).

7.8.2.	Kui maksja on Kaitsevägi, märgitakse arvele:

•	Kaitsevägi, Juhkentali 58, 15007 Tallinn;
•	registrikood 70008641;
•	hankelepingu/tellimiskirja nr;
•	riigihanke viitenumber 274623;
•	tellija kontaktisiku nimi;
•	teenuse nimetus, teenuse osutamise aeg või ajavahemik, teenuse osutamise objekt, arve aluseks oleva akti number, hind ja muu vajalik info;
•	riigihangete registri 15-kohaline lepinguosa viitenumber. Täitja leiab lepinguosa viitenumbri riigihangete registrist temaga riigihankes 274623 sõlmitud lepingu andmetest. (NB! Osadeks jaotatud hanke korral tuleb jälgida, et arvel kajastuks õige osa viitenumber).

7.9.	Tellija tasub vastuvõetud ja lepingu tingimustele vastava teenuse eest arvel esitatud arveldusarvele 28 päeva jooksul pärast lepingu tingimustele vastava arve kättesaamist.
7.10.	Tellija ei aktsepteeri arvet, mis ei vasta lepingu tingimustele. Sellisel juhul täitja esitab uue arve seitsme päeva jooksul.
7.11.	Tellija kontrollib enne arve, mille maksumus on koos käibemaksuga 10 000 eurot või rohkem, tasumist täitja maksuvõla puudumist Maksu- ja Tolliameti kodulehekülje kaudu. Vähemalt 10 000 eurose maksuvõla olemasolu korral informeerib tellija tasutavast arvest Maksu- ja Tolliametit. 
7.12.	Täitja kohustub esitama vajadusel eraldi arve (inglise keeles, kui ei ole kokku lepitud teisiti) NATO relvajõudude tarbeks tehtud kulude kohta.

7.12.1.	NATO relvajõudude tarbeks tellitud teenusele rakendub 0%-line käibemaksumäär vastavalt käibemaksuseaduse §-le 15.
7.12.2.	Maksusoodustuse rakendamise aluseks on täitjale tellija poolt esitatud käibemaksuvabastuse tõend.

8.	Vääramatu jõud

8.1.	Lepingust tulenevate kohustuste rikkumine on vabandatav, kui pool on rikkunud kohustust vääramatu jõu tõttu. Pooled loevad vääramatuks jõuks asjaolu, mida kohustust rikkunud pool ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud temalt oodata, et ta lepingu sõlmimise ajal selle asjaoluga arvestaks või seda väldiks või takistava asjaolu või selle tagajärje ületaks, näiteks loodusõnnetusi, üldisi elektrikatkestusi, sõjategevust, blokaadi. Pooled ei loe vääramatuks jõuks täitja kolmandast isikust lepingupartneri suutmatust lepingut täita.
8.2.	Kui mistahes vääramatu jõu tingimustele vastav asjaolu tõi kaasa lepingu mittetäitmise lepingus või selle lisades ettenähtud tähtajal ning selle mõju on ajutine, on lepingust tulenevat kohustust rikkunud poole käitumine vabandatav üksnes ajal, mil vääramatu jõud kohustuse täitmist takistas.
8.3.	Pool, kes ei suuda oma kohustusi vääramatu jõu tõttu täita, peab viivitamatult teatama teisele poolele nimetatud olukorra tekkimisest ja lõppemisest. Mitteteatamine või mitteõigeaegne teatamine võtab poolelt õiguse viidata rikkumise vabandatavusele, s.o vääramatu jõu esinemisele ning teavitamise kohustust rikkunud pool vastutab lepingulise kohustuse rikkumise eest vastavalt lepingus sätestatule.
8.4.	Juhul, kui vääramatu jõu mõju on alaline ning ei võimalda pooltel täita lepingulisi kohustusi täielikult või osaliselt, siis pooltel on õigus leping üles öelda või lepingust taganeda, tehes teisele poolele vastava lepingust ülesütlemis- või taganemisavalduse.
8.5.	Covid-19 pandeemiast tulenevat ei käsitle pooled käesoleva lepingu sõlmimise hetkel vääramatu jõuna. Juhul, kui pärast lepingu sõlmimist kehtestatakse uusi ettenägematuid piiranguid, mis on seotud Covid-19 pandeemiaga või muu pandeemilise haiguspuhanguga ning millest johtuvalt ei ole võimalik või on takistatud lepingu täitmine, siis võib see olla käsitletav vääramatu jõuna.

9.	Konfidentsiaalsus- ja julgeolekutingimused 

9.1.	Konfidentsiaalse teabe all mõistavad pooled lepingu täitmisel teatavaks saanud teavet, isikuandmeid, turvaandmeid, selgelt tähistatud asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud dokumente ning muud teavet, mille avalikuks tulek võiks kahjustada tellija huve. Konfidentsiaalne teave ei hõlma endas teavet, mille avalikustamise kohustus tuleneb õigusaktidest tingimusel, et selline avaldamine viiakse läbi võimalikest variantidest kõige piiratumal viisil.
9.2.	Konfidentsiaalsusnõude kohaselt pool kohustub mitte avaldama lepingu kehtivuse ajal ega hiljem teise poole kirjaliku nõusolekuta teise poole konfidentsiaalset teavet. Pool kaitseb temale lepingu täitmise käigus teatavaks saanud teabe konfidentsiaalsust.
9.3.	Täitja kohustub mitte kasutama tellija kirjaliku nõusolekuta lepingu juurde kuuluvat dokumenti või informatsiooni, v.a juhtudel, mis on vajalikud lepingu täitmiseks. Kõik dokumendid peale lepingu ja selle lisade on tellija omand ja kui tellija nõuab, on täitja kohustatud tagastama need talle pärast lepingu lõppemist.
9.4.	Täitjal on keelatud lepingu täitmise käigus teatavaks saanud asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teabe reprodutseerimine ja avaldamine mistahes kolmandatele isikutele, sh isikutele, kellel puudub vastav juurdepääsuõigus ja teadmisvajadus.
9.5.	Juhul, kui lepingu täitmiseks on täitjal vaja siseneda Kaitseministeeriumi valitsemisala territooriumile, siis täitja kohustub täitma kehtivaid julgeolekutingimusi (Lisa 3). Juhul, kui täitja kasutab nimetatud territooriumil alltöövõtjaid, siis need tuleb eelnevalt kirjalikult kooskõlastada tellijaga ning ka neile rakenduvad kõik lepingus sätestatud julgeolekutingimused. Täitja vastutab selle eest, et alltöövõtjad täidavad julgeolekutingimusi.

9.5.1.	Kui teenuse osutamine toimub julgeolekualal/objektil/erivalverežiimiga alal, eeldab see nii täitjalt kui ka tema alltöövõtjalt(-telt) Kaitseväe „Julgeolekutingimused“ dokumendis sätestatud nõuete ja tingimuste täitmist. Täitja peab taotlema kaitseväe korralduse seaduse § 41³ sätestatud nõuete alusel vähemalt seitse (7) tööpäeva enne teenuse osutamise algust sissepääsuluba Kaitseväe julgeolekualale ning esitama sissepääsutaotluse oma töötajate (sh ka alltöövõtjate) andmetega ja nende taustakontrolli teostamist lubava kirjaliku nõusoleku. Täitja peab arvestama asjaoluga, et julgeolekualaste nõuete mittejärgimine annab tellijale õiguse jätta leping (sh hankeleping) sõlmimata või leping (sh hankeleping) erakorraliselt etteteatamise tähtaega järgimata üles öelda.

9.6.	Avalikkusele suunatud lepingu eseme või selle täitmisega seotud teavitus, sh pressiteated, tellijale viitamine reklaamis või võrguväljaandes, on lubatud ainult tellija sõnaselgel kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekul.
9.7.	Konfidentsiaalsusnõue on tähtajatu.

10.	Vastutus

10.1.	Pooled kannavad teineteise ees vastutust lepingu järgsete kohustuste mittenõuetekohase täitmise või täitmata jätmise korral vastavalt lepingu sätetele ja kehtivatele õigusaktidele.
10.2.	Täitja vastutab igasuguse lepingurikkumise eest, eelkõige kui teenus ei vasta lepingus ja selle lisades kokkulepitud nõuetele. Teenus ei vasta lepingu nõuetele muu hulgas ka juhul, kui täitja poolt pakutaval teenusel ei ole kokkulepitud omadusi, teenust ei ole osutatud kokkulepitud tähtajaks, kokkulepitud mahus, ettenähtud sagedusega, täitja ei esita teenuse osutamise kohta nõuetekohast dokumentatsiooni, jätab tellijale lepingu täitmise kohta informatsiooni esitamata vms. 
10.3.	Tellija on kohustatud teavitama täitjat e-posti teel teenuse lepingu tingimustele mittevastavusest 30 päeva jooksul arvates sellest, kui tellija sai teada teenuse lepingu tingimustele mittevastavusest. Teates kohustub tellija nõudma täitjalt kohustuse täitmist, andes ühtlasi lepingu kohaseks täitmiseks täitjale mõistliku tähtaja, mis ei tohi olla üldjuhul pikem kui 10 päeva, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Nõuetekohase teenuse üleandmiseni tellijale loetakse täitja teenuse üleandmisega viivitanuks. Täiendavat tähtaega ei anta, kui tellijal ei ole enam huvi selle teenuse vastu.
10.4.	Teenuse tähtaegselt täitmata jätmise korral on tellijal õigus nõuda täitjalt leppetrahvi, mille suurus on kuni 1% täitmata teenuse maksumusest iga täitmisega viivitatud päeva eest, kuid mitte rohkem kui 50% hankelepingu maksumusest.
10.5.	Juhul kui täitja rikub muud lepingujärgset kohustust kui teenuse tähtaegne osutamine, siis on tellijal õigus nõuda täitjalt leppetrahvi summas kuni 500 eurot iga rikkumise eest ning lisaks leppetrahvi nõudele nõuda ka kohustuse täitmist. Kui lepingus on kokku lepitud teistsugune leppetrahvi määr mõne konkreetse kohustuse rikkumise puhuks, siis kohaldatakse lepingus konkreetselt selle rikkumise puhuks eraldi kokku lepitud leppetrahvimäära.
10.6.	Tellijal on õigus nõuda lepingu olulise rikkumise eest leppetrahvi kuni 5000 eurot ning leping(ust) üles öelda/ taganeda.
10.7.	Konfidentsiaalsuskohustuse rikkumise korral on poolel õigus nõuda kohustust rikkunud poolelt leppetrahvi kuni 10 000 eurot iga vastava juhtumi korral.
10.8.	Juhul kui teenus ei vasta lepingutingimustele, on tellijal lisaks lepingust tuleneva leppetrahvi nõudmisele õigus tellida teenus kolmandalt isikult ning nõuda selleks tehtud kulutused ja/või selleks tehtud kulutuste võimaliku hinnavahe sisse täitjalt.
10.9.	Juhul kui teenus ei vasta lepingutingimustele ja tellija on nõus võtma vastu puudustega teenuse, on tellijal õigus alandada maksmiseks esitatud arvel olevat hinda puudustele vastava osa võrra, esitades selleks täitjale kirjaliku teatise.
10.10.	Juhul, kui tellija viivitab arve tasumisega, on täitjal õigus nõuda tellijalt võlaõigusseaduse § 113 lõikes 1 sätestatud viivist tähtajaks tasumata summalt iga tasumisega viivitatud päeva eest, tingimusel, et viivitusest on tellijale teada antud 30 päeva jooksul selle tekkimisest. Viivise kogusuurus ei ületa 10% viivituses oleva summa suurusest.
10.11.	Leppetrahv on kokkulepitud kohustuse täitmise tagamiseks, mitte kohustuse täitmise asendamiseks. Leppetrahvi nõudmine ei võta tellijalt õigust nõuda täitjalt lepingu rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist.
10.12.	Leppetrahvide nõudeõigus on 180 päeva alates vastava rikkumise avastamisest arvates.
10.13.	Leppetrahvid ja viivised tasutakse 28 päeva jooksul vastava nõude saamisest arvates. Tellijal on õigus arvestada tellija poolt esitatud leppetrahvi nõuete summad ja kahjuhüvitiste summad maha täitjale tasumisele kuuluvast tasust.

11.	Lepingu lõpetamise alused

11.1.	Tellija annab lepingu(st) ülesütlemisel/taganemisel täitjale mõistliku tähtaja lepingu täitmiseks, mis ei või üldjuhul olla pikem kui 30 päeva. Lepingu täitmiseks antav tähtaeg ei vabasta poolt vastutusest kohustuse rikkumise eest.
11.2.	Tellija ei ole kohustatud lepingu(st) ülesütlemisel/taganemisel andma tähtaega lepingu täitmiseks olulise lepingurikkumise korral. Sel juhul tellija esitab täitjale kirjaliku lepingu ülesütlemis-/taganemisavalduse mõistliku aja jooksul olulisest lepingurikkumisest teadasaamisest arvates. Lepingu(st) ülesütlemine/taganemine loetakse toimunuks, kui täitja on saanud ülesütlemis-/taganemisavalduse kätte.
11.3.	Lepingu täitmiseks antud täiendava tähtaja möödumisel võib tellija esitada täitjale kirjaliku lepingu(st) ülesütlemis- või taganemisavalduse. Lepingu(st) ülesütlemine või taganemine loetakse toimunuks täitja poolt ülesütlemis- või taganemisavalduse kättesaamisest arvates. Lepingu(st) ülesütlemis- või taganemisavaldust ei ole vaja esitada, kui täiendava tähtaja andmisel on tellija eelnevalt kirjalikult selgitanud, et tähtaja jooksul lepingujärgse kohustuse täitmata jätmisel ütleb tellija lepingu üles/taganeb tellija lepingust. Sel juhul lõpeb leping tellija poolt lepingu täitmiseks määratud tähtaja möödumisel ja tingimusel, et täitja ei ole pakkunud tellijale kohast täitmist.
11.4.	Poolel on õigus leping täiendava tähtajata üles öelda või lepingust taganeda, kui pool on lepingust tulenevaid kohustusi oluliselt rikkunud (oluline lepingurikkumine). Oluliste lepingurikkumistega on muu hulgas tegemist juhul, kui:

11.4.1.	rikutakse lepingust tulenevaid kohustusi tahtlikult või raske hooletuse tõttu;
11.4.2.	täitja on jätnud tellija antud täiendava tähtaja jooksul oma kohustused täitmata;
11.4.3.	täitja edastab tellijale teate täitmisest keeldumise kohta;
11.4.4.	esitatakse valeteavet või võltsitud andmeid;
11.4.5.	rikutakse konfidentsiaalsuskohustust;
11.4.6.	kohustuse rikkumine annab poolele mõistliku põhjuse eeldada, et teine pool ei täida kohustust ka edaspidi;
11.4.7.	täitjal esineb lepingu kehtivuse ajal seadusrikkumisi lepingu esemeks olevate teenuste osutamisega;
11.4.8.	täitjal lõppevad lepingu täitmiseks vajalikud load ning täitja ei pikenda neid või lubade pikendamine ei ole võimalik;
11.4.9.	täitja on enam kui kolmel korral rikkunud lepingu (sh hankelepingu) tingimusi.

11.5.	Tellijal on õigus leping erakorraliselt üles öelda, kui täitja suhtes on tehtud pankrotiotsus või on algatatud likvideerimisprotsess või täitjal lõppevad lepingu täitmiseks vajalikud load ning täitja ei pikenda neid või lubade pikendamine ei ole võimalik.
11.6.	Tellijal on õigus leping igal ajal üles öelda või lepingust taganeda, teatades sellest täitjale vähemalt 90 päeva ette.

12.	Kontaktisikud

12.1.	Poolte lepingujärgsete kohustuste täitmise korraldamine ja lepingus ettenähtud teadete, nõuete ja teiste dokumentide edastamine toimub kontaktisikute kaudu. 
12.2.	Tellija kontaktisikud on Kristo Raud, tel 5388 3440, kristo.raud@rkik.ee ja Anu Arukaev, tel 
5302 8795, anu.arukaev@rkik.ee.

12.2.1.	Kontakisikud (isikud, kellel on õigus teha tellimusi ja kes on kontaktisikud igapäevaküsimustes) fikseeritakse hankelepingus või nende kontaktandmed edastatakse peale lepingu sõlmimist e-posti teel.

12.3.	Täitja kontaktisikud on lepinguga seotud küsimustes Ahti Aloe, tel 516 5702, ahti.aloe@brem.ee ja lepingu täitmisega seotud küsimustes Urmas Rooba, tel 513 7034, urmas.rooba@brem.ee. 
12.4.	Täitja 24/7 valvetelefon on 1881 või 513 7034.
12.5.	Kõik teated, millel ei ole õiguslikku tagajärge, esitatakse e-posti teel ning peavad olema adresseeritud lepingu kontaktisikutele juhul, kui lepingus ei ole teisiti kokku lepitud.
12.6.	Pool teavitab teist poolt kontaktisiku või muude andmete muutumisest viivitamata e-posti teel. Seda teadet ei loeta lepingu muudatuseks.

13.	Lõppsätted

13.1.	Leping jõustub tellija poolt allkirjastatud lepingu edastamisest täitja e-posti aadressile.
13.2.	Lepingu tähtaeg on 48 kuud, mis algab lepingu jõustumisest. Leping lõppeb nimetatud tähtaja möödumisel või lepingu punktis 7.1 toodud vastava hanke osa(de) maksimaalse maksumuse täitumisel, sõltuvalt kumb tingimus täitub varem.
13.3.	Lepingu täitmise keel on eesti keel, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud.
13.4.	Lepingu täitmisel ja lepingust tulenevate vaidluste korral lähtutakse Eesti Vabariigi õigusaktidest, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud.
13.5.	Pooled on kokku leppinud võtta tarvitusele kõik abinõud omavaheliste erimeelsuste lahendamiseks läbirääkimiste teel. Kokkuleppele mittejõudmisel lahendatakse vaidlus vastavalt Eesti Vabariigi õigusele Harju Maakohtus, välja arvatud juhul, kui pooled on teisiti kokku leppinud.
13.6.	Lepingu üksiku sätte kehtetus ei too kaasa kogu lepingu või lepingu teiste sätete kehtetust.
13.7.	Kumbki pool ei oma õigust oma lepingulisi õigusi ja kohustusi üle anda kolmandatele isikutele teise poole kirjaliku nõusolekuta.
13.8.	Sõlmitud lepingu muutmises võib kokku leppida riigihangete seaduses toodud alustel ja mahus.
13.9.	Lepingu muudatused kehtivad juhul, kui need on vormistatud kirjalikult. Kirjaliku vorminõude mittejärgimisel on lepingu muudatused tühised. Kõik lepingu muudatused jõustuvad pärast nende allkirjastamist poolte poolt või poolte määratud tähtajal.
13.10.	Poolte vaheliste õiguslikku tähendust omavate teadete ja muu info edastamine peab toimuma kirjalikult või e-posti teel digitaalselt allkirjastatuna. Teatis loetakse kättesaaduks ka juhul, kui see on edastatud postiasutuse poolt tagasisaadetava väljastusteatega lepingus tähendatud asukohta ja teate posti panemisest on möödunud 5 päeva. E-posti teel teate saatmise korral loetakse teade kättesaaduks järgmisel tööpäeval.
13.11.	Leping on koostatud ühes eksemplaris ja allkirjastatud digitaalselt.

14.	Lisad

14.1.	Lisa 1. Tehniline kirjeldus.
14.2.	Lisa 2.1. Pakkumuse vorm (osa 1 - Põhi)
14.3.	Lisa 2.2. Pakkumuse vorm (osa 2 - Lääne-Harju)
14.4.	Lisa 2.3. Pakkumuse vorm (osa 4 - Lääne-Viru)
14.5.	Lisa 2.4. Pakkumuse vorm (osa 5 - Ida-Viru)
14.6.	Lisa 3. Julgeolekutingimused.

Tellija

Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus
Registrikood 70009764
Järve 34a, 11314 Tallinn
e-post: lepingud@rkik.ee

Kaitsevägi
Registrikood 70008641
Juhkentali 58, 15007 Tallinn
e-post: mil@mil.ee

Täitja

OÜ BREM Puhastus
Registrikood 11769643
Tulika tn 15, 10613 Tallinn 
e-post: ahti.aloe@brem.ee
	
(allkirjastatud digitaalselt)

Magnus-Valdemar Saar
peadirektor	(allkirjastatud digitaalselt)

Ahti Aloe
juhatuse liige